Riigile kuuluv taastuvenergia ettevõte Enefit Green, mis mullu ostis Hiiumaa rannikule suurt meretuuleparki plaaninud Nelja Energia, esitas Loode-Eesti rannikumere tuulepargi täiendatud keskkonnamõjude hindamise avaliku väljapaneku. Selle järgi on jõus plaan rajada Hiiumaa lähistele praeguse seisuga maailma suurim, kuni 1100megavatise võimsusega meretuulepark.
Riigikohus tühistas aasta tagasi Hiiu tuuleparke puudutava planeeringu, kuna tuulikute ja merekaablite mõju keskkonnale on välja selgitamata ning asjakohased uuringud tegemata. Planeeringu tühistamine võttis pea kümme aastat ja selle eest võitles MTÜ Hiiu Tuul eesotsas Inge Taltsiga. Nüüd on siis algamas järjekordne võitlus tuuleveskitega…
Teine võitlus käib selle üle, kui palju peaks Hiiumaal olema hunte. Aastaid tagasi, kui kiskjakahjud saarel väga suureks kasvasid, otsustati hunditeemalisel ümarlaual, et saarele piisab kahest hundist.
Keskkonnaagentuuri spetsialistid on hiljem öelnud, et saarel on ainult neli hunti. Ju siis on see arv hunte nende meelest saarele sobilik. Kust see number võetud on, pole küll teada.
Ööl vastu pühapäeva murti ühe ööga Jõerannas 24 lammast. Hundiuurija Marko Kübarsepp ütleb, et hundid niipalju korraga ei murra.
Ometi murdsid hundid neli aastat tagasi sealsamas Jõerannas 45 lammast.
Ka seekordne juhtum on kuni 90protsendilise tõenäosusega huntide töö ja juba keskkonnaameti poolt kinnitatud ja vastav aktki koostatud.
16. august 2019
![](https://hiiuleht.ee/wp-content/uploads/2022/12/hiiuleht_logo_mobile.png)